<html><head><meta name="color-scheme" content="light dark"></head><body><pre style="word-wrap: break-word; white-space: pre-wrap;">% TekijÃ¤:   Teemu Likonen &lt;tlikonen@iki.fi&gt;
% Lisenssi: Creative Commons NimeÃ¤-JaaSamoin 4.0 KansainvÃ¤linen (CC BY-SA 4.0)
% https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0/legalcode.fi

\chapter{Erikoisdokumentit}

Kaikki dokumentit ja painotuotteet eivÃ¤t ole samanlaista tekstivirtaa,
joka koostuu jÃ¤sennellystÃ¤ rakenteesta, vÃ¤liotsikoista ynnÃ¤ muusta
sellaisesta. TÃ¤ssÃ¤ luvussa kÃ¤sitellÃ¤Ã¤n dokumentteja, jotka vaativat
osittain toisenlaista rakennetta ja tekniikkaa kuin luvussa
\ref{luku/rakenne} on kÃ¤sitelty.

\section{Esitysgrafiikka}
\label{luku/esitysgrafiikka}

Esitelmien ja muiden puhe\-/ esitysten tukena kÃ¤ytetÃ¤Ã¤n usein
esitysgrafiikkaohjelmia kuten \englanti{Microsoft Powerpointia} tai
\englanti{Libreoffice ImpressiÃ¤}. MyÃ¶s Latex sopii esitysgrafiikan
tekemiseen, ja se voi olla osaavissa kÃ¤sissÃ¤ jopa kaikkein nopein ja
typografisesti tyylikkÃ¤in tyÃ¶kalu esitysdiojen tuottamiseen.

Latexin tunnetuin ja monipuolisin esitysgrafiikkajÃ¤rjestelmÃ¤ on
\luokkactan{beamer}, joka on oma dokumenttiluokkansa. Sen ohjekirjassa
on reilu kaksisataa sivua, joten tÃ¤ssÃ¤ oppaassa voidaan esitellÃ¤ vain
perusasioita, joilla pÃ¤Ã¤see alkuun.

\begin{esimerkki*}
  \komentoi{author}
  \komentoi{date}
  \komentoi{documentclass}
  \komentoi{institute}
  \komentoi{item}
  \komentoi{maketitle}
  \komentoi{pause}
  \komentoi{section}
  \komentoi{setdefaultlanguage}
  \komentoi{title}
  \komentoi{usepackage}
  \luokkai{beamer}
  \pakettii{hyperref}
  \pakettii{polyglossia}
  \ymparistoi{enumerate}
  \ymparistoi{frame}

\begin{koodilohko}
\documentclass[aspectratio=169,t]{beamer}
\usepackage{polyglossia} \setdefaultlanguage{finnish}
\usepackage{hyperref}

\title{Esitysgrafiikkaa Latexilla}
\author{Teppo TekijÃ¤}
\institute{Ladontatieteiden tiedekunta}
\date{13.9.2021}

\begin{document}

\section{Otsikkodia}

\begin{frame}
  \maketitle
\end{frame}

\section{EnsimmÃ¤inen vÃ¤liotsikko}

\begin{frame}{PÃ¤Ã¤otsikko}{Alaotsikko}

  \pause Seuraavassa luetellaan jotakin: \pause

  \begin{enumerate}
  \item ensimmÃ¤inen \pause
  \item toinen \pause
  \item kolmas.
  \end{enumerate}

\end{frame}

\section{Toinen vÃ¤liotsikko}

\begin{frame}[c]

  SisÃ¤ltÃ¶ on keskitetty pystysuunnassa.

\end{frame}

\end{document}
\end{koodilohko}

  \caption{\luokka{beamer}\-/ dokumenttiluokan avulla tehdyn
    diaesityksen runko}
  \label{esim/beamer-runko}
\end{esimerkki*}

\subsection{Diaesityksen rakentaminen}

EsimerkissÃ¤ \ref{esim/beamer-runko} on kokonainen Latexin lÃ¤hdetiedosto
ja diaesityksen runko. Dokumenttiluokan \luokka{beamer} lataamisen
yhteydessÃ¤ (rivi~1) mÃ¤Ã¤ritellÃ¤Ã¤n valitsimella \koodi{aspectratio}, mitkÃ¤
ovat diojen mittasuhteet. TÃ¤ssÃ¤ esimerkissÃ¤ arvoksi annetaan
\koodi{169}, joka tarkoittaa leveyden ja korkeuden suhdetta 16:9.
Oletusarvo on \koodi{43} eli kuvasuhde 4:3. Muita mahdollisia arvoja
ovat esimerkiksi \koodi{1610} (16:10) ja \koodi{54} (5:4).

Esimerkin ensimmÃ¤isellÃ¤ rivillÃ¤ oleva toinen valitsin \koodi{t}
(\englanti{top}) tarkoittaa, ettÃ¤ diojen sisÃ¤ltÃ¶ sijoitetaan dian
ylÃ¤reunaan. Oletusasetus on \koodi{c} (\englanti{center}), joka
keskittÃ¤Ã¤ dian sisÃ¤llÃ¶n pystysuunnassa. TÃ¤mÃ¤n asetuksen voi muuttaa
kuhunkin diaan kÃ¤yttÃ¤mÃ¤llÃ¤ \ymparisto{frame}\-/ ympÃ¤ristÃ¶n valinnaista
argumenttia, kuten esimerkin rivillÃ¤ 34 on tehty.

RiveillÃ¤ 5--8 mÃ¤Ã¤ritellÃ¤Ã¤n dokumentin perustiedot (luku
\ref{luku/dokumentin-perustiedot}), mutta perus Latexiin verrattuna
mukana on uusi komento \komento{institute}, jolla voi mÃ¤Ã¤ritellÃ¤ tekijÃ¤n
edustaman laitoksen. NÃ¤mÃ¤ perustiedot ladotaan nÃ¤kyviin vasta
\komento{maketitle}\-/ komennolla, joka on esimerkin rivillÃ¤~15.

Jokainen yksittÃ¤inen sivu eli dia tÃ¤ytyy kirjoittaa \ymparisto{frame}\-/
ympÃ¤ristÃ¶n sisÃ¤Ã¤n. YmpÃ¤ristÃ¶ siis aloittaa aina puhtaan sivun.
YmpÃ¤ristÃ¶n alussa voi olla aaltosulkeissa sivun pÃ¤Ã¤otsikko ja toisissa
aaltosulkeissa alaotsikko. Esimerkin rivillÃ¤ 20 on tehty juuri nÃ¤in.
Toisen tai molemmat otsikot voi jÃ¤ttÃ¤Ã¤ poiskin.

Sivun eli \ymparisto{frame}\-/ ympÃ¤ristÃ¶n sisÃ¤llÃ¤ voi olla tavallista
tekstiÃ¤ ja kÃ¤yttÃ¤Ã¤ suunnilleen normaaleja Latexin komentoja. EsimerkissÃ¤
\ref{esim/beamer-runko} on kÃ¤ytetty muutaman kerran \komento{pause}\-/
komentoa, joka tekee esitykseen tauon. KÃ¤ytÃ¤nnÃ¶ssÃ¤ se jakaa sivun
sisÃ¤llÃ¶n erillisiksi pdf\-/ sivuiksi, minkÃ¤ avulla sisÃ¤llÃ¶n voi
paljastaa yleisÃ¶lle vaihe vaiheelta. Esimerkin riveillÃ¤ 24--28 kÃ¤ytetÃ¤Ã¤n
luetelmaa eli \ymparisto{enumerate}\-/ ympÃ¤ristÃ¶Ã¤. Se toimii suunnilleen
samoin kuin perus Latexin vastaava ympÃ¤ristÃ¶ (luku
\ref{luku/luetelma-perus}), mutta \luokka{beamer}\-/ versiossa on hieman
enemmÃ¤n ominaisuuksia.

TÃ¤stÃ¤ esimerkistÃ¤ puuttuu hyÃ¶dyllinen \ymparisto{block}\-/ ympÃ¤ristÃ¶,
jolla saa dian sisÃ¤lle pienen vÃ¤liotsikon ja siihen kuuluvan
tekstikokonaisuuden. Otsikon teksti annetaan ympÃ¤ristÃ¶n argumentissa:

\ymparistoi{block}
\begin{koodilohkosis}
\begin{block}{VÃ¤liotsikko}
  ...
\end{block}
\end{koodilohkosis}

\noindent
Otsikkokomennot \komento{chapter}, \komento{section},
\komento{subsection} ym. tÃ¤ytyy kirjoittaa \ymparisto{frame}\-/
ympÃ¤ristÃ¶jen ulkopuolelle. \luokka{beamer}\-/ luokassa otsikkokomennot
eivÃ¤t lado mitÃ¤Ã¤n itse dokumenttiin, vaan ne ainoastaan muodostavat
pdf\-/ tiedoston sisÃ¤llysluettelon. Tosin sisÃ¤llysluettelon kaltaista
rakennetietoa on mahdollista saada nÃ¤kyviin itse diojen reunoillekin.
Niiden tarkoituksena on helpottaa esimerkiksi pitkÃ¤n diaesityksen
seuraamista ja jÃ¤sentÃ¤mistÃ¤. NÃ¤istÃ¤ ominaisuuksista voi lukea lisÃ¤Ã¤
\luokka{beamer}\-/ luokan ohjekirjasta.

Dioihin voi lisÃ¤tÃ¤ kuvatiedostoja tai vektorigrafiikkaa normaalin
Latexin tavoin eli luvun \ref{luku/grafiikka} ohjeilla. Palstoja ei
kuitenkaan kannata toteuttaa luvun \ref{luku/palstat} keinoilla vaan
\luokka{beamer}\-/ luokan oman \ymparisto{columns}\-/ ympÃ¤ristÃ¶n avulla.

\subsection{Ulkoasuteemat}

\luokka{beamer}\-/ dokumenttiluokka sisÃ¤ltÃ¤Ã¤ valmiita ulkoasuteemoja eli
ulkoasuun vaikuttavia asetusten kokonaisuuksia. KÃ¤yttÃ¤mÃ¤llÃ¤ valmista
teemaa saa helposti kÃ¤yttÃ¶Ã¶nsÃ¤ jonkun henkilÃ¶n suunnitteleman tyylikkÃ¤Ã¤n
kokonaisuuden.

Yleinen teemojen valintakomento on \komento{usetheme}. SillÃ¤ valitaan
teema, joka voi mÃ¤Ã¤ritellÃ¤ vÃ¤hÃ¤n kaikkea diaesityksen ulkoasuun
liittyvÃ¤Ã¤: fontit, vÃ¤rit, sisÃ¤llÃ¶n asettelua ja diojen reunoille
ladottavaa lisÃ¤tietoa. Alemmantasoisilla teemakomennoilla valitaan vain
jonkin pienemmÃ¤n osa-alueen teema. Esimerkiksi komennoilla
\komento{usecolortheme} ja \komento{usefonttheme} valitaan vain vÃ¤ri-
tai fonttiteema.

Fontit tai kirjainperheet sinÃ¤nsÃ¤ mÃ¤Ã¤ritellÃ¤Ã¤n ja otetaan kÃ¤yttÃ¶Ã¶n
samalla tavalla kuin Latexissa muutenkin (luku
\ref{luku/kirjaintyypit}), mutta \luokka{beamer}\-/ luokan teema voi
mÃ¤Ã¤ritellÃ¤, mitÃ¤ kirjainperhettÃ¤ tai \=/leikkausta kÃ¤ytetÃ¤Ã¤n missÃ¤kin
tilanteessa, esimerkiksi diojen otsikoissa tai leipÃ¤tekstissÃ¤. NÃ¤iden
asetusten muuttaminen voi vaatia \luokka{beamer}\-/ luokan omia
komentoja, joista annetaan tietoa luvussa \ref{luku/beamer-asetuksia}.

Alemmantasoisia teemakomentoja ovat myÃ¶s \komento{useinnertheme} ja
\komento{useoutertheme}. NiillÃ¤ vaikutetaan erilaisiin diojen
sisÃ¤ltÃ¶elementtien (\englanti{inner}) ulkoasuun ja diojen reunoille
(\englanti{outer}) ladottavaan lisÃ¤tietoon.

\leijutlk{
  \providecommand{\rivi}{}
  \renewcommand{\rivi}[2]{\midrule \komento{#1} &amp; #2 \\}
  \providecommand{\teema}{}
  \renewcommand{\teema}[2][,]{\mbox{\koodi{#2}#1}}

  \begin{tabularx}{\textwidth}{lL}
    \toprule
    \ots{Komento} &amp; \ots{Valmiita teemoja} \\
    \rivi{usetheme}{
      \teema{default}
      \teema{boxes}
      \teema{Bergen}
      \teema{Boadilla}
      \teema{Madrid}
      \teema{AnnArbor}
      \teema{CambridgeUS}
      \teema{EastLansing}
      \teema{Pittsburgh}
      \teema{Rochester}
      \teema{Antibes}
      \teema{JuanLesPins}
      \teema{Montpellier}
      \teema{Berkeley}
      \teema{PaloAlto}
      \teema{Goettingen}
      \teema{Marburg}
      \teema{Hannover}
      \teema{Berlin}
      \teema{Ilmenau}
      \teema{Dresden}
      \teema{Darmstadt}
      \teema{Frankfurt}
      \teema{Singapore}
      \teema{Szeged}
      \teema{Copenhagen}
      \teema{Luebeck}
      \teema{Malmoe}
      \teema[]{Warsaw}
    }

    \rivi{usecolortheme}{
      \teema{default}
      \teema{structure}
      \teema{sidebartab}
      \teema{albatross}
      \teema{beetle}
      \teema{crane}
      \teema{dove}
      \teema{fly}
      \teema{monarca}
      \teema{seagull}
      \teema{wolverine}
      \teema{beaver}
      \teema{spruce}
      \teema{lily}
      \teema{orchid}
      \teema{rose}
      \teema{whale}
      \teema{seahorse}
      \teema{dolphin}
      \teema[]{seahorse}
    }

    \rivi{usefonttheme}{
      \teema{default}
      \teema{serif}
      \teema{structurebold}
      \teema{structureitalicserif}
      \teema[]{structuresmallcapsserif}
    }

    \rivi{useinnertheme}{
      \teema{default}
      \teema{circles}
      \teema{rectangles}
      \teema{rounded}
      \teema[]{inmargin}
    }

    \rivi{useoutertheme}{
      \teema{default}
      \teema{infolines}
      \teema{miniframes}
      \teema{smoothbars}
      \teema{sidebar}
      \teema{split}
      \teema{shadow}
      \teema{tree}
      \teema[]{smoothtree}
    }
    \bottomrule
  \end{tabularx}
}{
  \caption{\luokka{beamer}\-/ luokan teemanvalintakomennot ja valmiita
    teemoja}
  \label{tlk/usetheme}
}

Taulukkoon \ref{tlk/usetheme} on koottu \luokka{beamer}\-/ luokan
teemakomennot ja valmiita teemoja. Taulukon ensimmÃ¤isessÃ¤ sarakkeessa
ovat teeman valintakomennot ja toisessa sarakkeessa teemojen nimiÃ¤,
joita voi antaa komennolle argumentiksi. EnsimmÃ¤isenÃ¤ mainittu
\koodi{default}\-/ teema on kÃ¤ytÃ¶ssÃ¤ oletuksena. Teemat otetaan kÃ¤yttÃ¶Ã¶n
kirjoittamalla lÃ¤hdedokumentin esittelyosaan teemakomentoja, esimerkiksi
seuraavalla tavalla:

\komentoi{usetheme}
\komentoi{usecolortheme}
\komentoi{usefonttheme}
\begin{koodilohkosis}
\usetheme{Bergen}
\usecolortheme{albatross}
\usefonttheme{serif}
\end{koodilohkosis}

\noindent
Teemanvalintakomennoille voi antaa hakasulkeissa valinnaisen argumentin,
jonka avulla mÃ¤Ã¤ritetÃ¤Ã¤n kyseisen teeman asetuksia, jos teema sellaisia
tukee. Asetukset ovat teemakohtaisia, ja niistÃ¤ voi lukea lisÃ¤Ã¤
dokumenttiluokan ohjekirjasta. Seuraavassa on yleisesimerkki komentojen
rakenteesta:

\komentoi{usetheme}
\komentoi{useoutertheme}
\begin{koodilohkosis}
\usetheme[valitsin]{teeman nimi}
\useoutertheme[valitsin=arvo]{teeman nimi}
\end{koodilohkosis}

\noindent
Fonttiteema \koodi{serif} vaihtaa koko diaesityksen kirjainperheeksi
antiikvan. Sen myÃ¶tÃ¤ oletuksena olevaa groteskia (\englanti{sans serif})
ei siis kÃ¤ytetÃ¤ enÃ¤Ã¤ missÃ¤Ã¤n. \koodi{serif}\-/ teema sisÃ¤ltÃ¤Ã¤ kuitenkin
muutaman valitsimen, joilla tÃ¤hÃ¤n voi tehdÃ¤ pieniÃ¤ hyÃ¶dyllisiÃ¤
poikkeuksia. Valitsimia on koottu taulukkoon
\ref{tlk/beamer-serif-teema}, ja niitÃ¤ voi antaa useampia kerralla.

Seuraava esimerkki asettaa groteskin suuriin elementteihin eli
otsikoihin ja pieniin elementteihin eli dian reunojen mahdollisiin
lisÃ¤tietoihin. Muualla kÃ¤ytetÃ¤Ã¤n antiikvaa.

\komentoi{usefonttheme}
\begin{koodilohkosis}
\usefonttheme[stillsansseriflarge, stillsansserifsmall]{serif}
\end{koodilohkosis}

\leijutlk{
  \providecommand{\rivi}{}
  \renewcommand{\rivi}[2]{\koodi{#1} &amp; #2 \\}
  \begin{tabularx}{\textwidth}{lL}
    \toprule
    \ots{Valitsin} &amp; \ots{Merkitys} \\
    \midrule
    \rivi{stillsansseriflarge}{suuret elementit eli otsikot kÃ¤yttÃ¤vÃ¤t
    groteskifonttia}
    \rivi{stillsansserifsmall}{pienet elementit kuten dian reuna\-/
    alueiden lisÃ¤tiedot kÃ¤yttÃ¤vÃ¤t groteskia}
    \rivi{stillsansseriftext}{normaali teksti groteskilla}
    \rivi{stillsansserifmath}{matematiikkatilassa groteski}
    \bottomrule
  \end{tabularx}
}{
  \caption{\luokka{beamer}\-/ luokan \koodi{serif}\-/ fonttiteeman
    asetusvalitsimia}
  \label{tlk/beamer-serif-teema}
}

\subsection{Muita asetuksia}
\label{luku/beamer-asetuksia}

Jos haluaa vaikuttaa \luokka{beamer}\-/ dokumenttien otsikoiden tai
muiden rakenteellisten osien fontteihin ja vÃ¤reihin, tÃ¤ytyy kÃ¤yttÃ¤Ã¤
dokumenttiluokan omia komentoja. Niiden kÃ¤yttÃ¶Ã¤ neuvotaan tÃ¤ssÃ¤
alaluvussa. Sen sijaan diojen sisÃ¤llÃ¤ vÃ¤liaikaiset kirjaintyypin tai
\=/leikkauksen muutokset tehdÃ¤Ã¤n samalla tavalla kuin Latexissa
muutenkin. Fonttien tekniikkaa kÃ¤sitellÃ¤Ã¤n luvussa
\ref{luku/kirjaintyypit} ja tekstin korostamisen typografiaa luvussa
\ref{luku/korostus}.

\luokka{beamer}\-/ luokan erityisten tekstielementtien kuten otsikoiden
fonttiin voi vaikuttaa komennolla \komento{setbeamerfont}. Sen
ensimmÃ¤inen argumentti on tekstielementin nimi ja toinen argumentti
sisÃ¤ltÃ¤Ã¤ fonttiasetukset. Esimerkiksi seuraava komento muuttaa
aloitusdian (\komento{maketitle}) otsikon kirjainperheen ja
\=/leikkauksen:

\komentoi{setbeamerfont}
\begin{koodilohkosis}
\setbeamerfont{title}{family=\rmfamily, series=\bfseries,
  shape=\itshape, size=\Huge}
\end{koodilohkosis}

\leijutlk{
  \providecommand{\rivi}{}
  \renewcommand{\rivi}[2]{\koodi{#1} &amp; #2 \\}

  \begin{tabular}{ll}
    \toprule
    \ots{Tekstielementti} &amp; \ots{Merkitys} \\
    \midrule
    \rivi{title}{aloitusdian otsikko (\komento{maketitle})}
    \rivi{frametitle}{diojen otsikot}
    \rivi{framesubtitle}{diojen alaotsikot}
    \rivi{block title}{\ymparisto{block}\-/ ympÃ¤ristÃ¶n otsikot}
    \rivi{normal text}{normaali teksti diojen sisÃ¤llÃ¤}
    \rivi{footnote}{alaviitteet}
    \rivi{item}{luetelmien luetelmamerkit}
    \bottomrule
  \end{tabular}
}{
  \caption{\luokka{beamer}\-/ luokan tekstielementtejÃ¤. Elementtien
    nimiÃ¤ kÃ¤ytetÃ¤Ã¤n esimerkiksi komentojen \komento{setbeamerfont} ja
    \komento{setbeamercolor} kanssa}
  \label{tlk/beamer-tekstielementtejÃ¤}
}

\noindent
Aloitusdian otsikko on tekstielementti nimeltÃ¤ \koodi{title}, ja siksi
se oli edellisen komennon ensimmÃ¤isenÃ¤ argumenttina. Muita oleellisia
tekstielementtejÃ¤ on koottu taulukkoon
\ref{tlk/beamer-tekstielementtejÃ¤}.

Tekstielementtien vÃ¤reihin vaikutetaan komennolla
\komento{setbeamercolor}, joka toimii lÃ¤hes samalla tavalla kuin edellÃ¤
esitelty komento \komento{setbeamerfont}. VÃ¤rin asettamisessa kÃ¤ytetÃ¤Ã¤n
valitsimia \koodi{fg} ja \koodi{bg}, joista ensin mainittu vaihtaa
varsinaisen vÃ¤rin (\englanti{foreground}) ja jÃ¤lkimmÃ¤inen taustavÃ¤rin
(\englanti{background}). Seuraavassa esimerkissÃ¤ vaihdetaan diojen
otsikon teksti valkeaksi ja tausta siniseksi:

\komentoi{setbeamercolor}
\begin{koodilohkosis}
\setbeamercolor{frametitle}{fg=white, bg=blue}
\end{koodilohkosis}

\noindent
VÃ¤rien nimien tÃ¤ytyy olla ennalta mÃ¤Ã¤riteltyjÃ¤. PerusvÃ¤rit
(\englanti{\koodi{white}, \koodi{blue}, \koodi{red}} ym.) on mÃ¤Ã¤ritelty
valmiiksi, mutta lisÃ¤Ã¤ vÃ¤rejÃ¤ voi mÃ¤Ã¤ritellÃ¤ luvun \ref{luku/vÃ¤rit}
ohjeilla.

Oletuksena luetelmaympÃ¤ristÃ¶t \ymparisto{itemize} ja
\ymparisto{enumerate} latovat luetelmamerkit eri vÃ¤rillÃ¤ kuin normaalin
tekstin. VÃ¤ri riippuu kÃ¤ytetystÃ¤ vÃ¤riteemasta (\komento{usecolortheme}).
Jos haluaa, ettÃ¤ luetelmamerkit ovat samalla vÃ¤rillÃ¤ kuin normaali
teksti, kannattaa kÃ¤yttÃ¤Ã¤ seuraavan esimerkin komentoa:

\komentoi{setbeamercolor}
\begin{koodilohkosis}
\setbeamercolor{item}{parent={normal text}}
\end{koodilohkosis}

\noindent
EdellisessÃ¤ esimerkissÃ¤ viitataan \koodi{item}\-/ nimiseen
tekstielementtiin, joka tarkoittaa luetelmamerkkejÃ¤. Valitsin
\koodi{parent} tarkoittaa, ettÃ¤ vÃ¤ri peritÃ¤Ã¤n toiselta
tekstielementiltÃ¤, tÃ¤ssÃ¤ tapauksessa normaalilta tekstiltÃ¤
(\koodi{\englanti{normal text}}). Toki tÃ¤ssÃ¤kin voi kÃ¤yttÃ¤Ã¤ valitsimia
\koodi{fg} ja~\koodi{bg}.

Normaalin tekstin taustavÃ¤ri tarkoittaa koko dian tekstialueen
taustavÃ¤riÃ¤. Seuraavassa on kÃ¤ytÃ¤nnÃ¶n esimerkki, joka muuttaa diojen
otsikon taustan kirkkaan vihreÃ¤ksi (70\,\%) ja tekstialueen taustan
vaalean vihreÃ¤ksi (30\,\%).

\komentoi{setbeamercolor}
\begin{koodilohkosis}
\setbeamercolor{frametitle} {fg=black, bg=green!90}
\setbeamercolor{normal text}{fg=black, bg=green!30}
\end{koodilohkosis}

\noindent
Numeroimattomien luetelmien eli \ymparisto{itemize}\-/ ympÃ¤ristÃ¶n
luetelmamerkki on \luokka{beamer}\-/ dokumenttiluokassa oletuksena
kolmionmuotoinen, mutta asetusta voi muuttaa komennolla
\komento{setbeamertemplate}. TÃ¤llÃ¤ komennolla tehdÃ¤Ã¤n sekalaisia diojen
asetuksia, joista annetaan tÃ¤ssÃ¤ yhteydessÃ¤ vain pari esimerkkiÃ¤.
Luetelmamerkki vaihdetaan seuraavan esimerkin komennoilla.

\komentoi{setbeamertemplate}
\begin{koodilohkosis}
\setbeamertemplate{itemize item}[circle]          % perustaso
\setbeamertemplate{itemize subitem}[square]       % toinen taso
\setbeamertemplate{itemize subsubitem}[triangle]  % kolmas taso
\end{koodilohkosis}

\noindent
VielÃ¤ monipuolisemmin voi luetelmamerkkeihin vaikuttaa, kun vaihtaa
hakasulkeissa olevan argumentin tilalle aaltosulkeet. TÃ¤llaiseen
argumenttiin voi kirjoittaa suunnilleen mitÃ¤ hyvÃ¤nsÃ¤ Latex\-/ komentoja,
joilla luetelmamerkki tuotetaan. Seuraavassa esimerkissÃ¤ tÃ¤tÃ¤ voimakasta
komentomuotoa kÃ¤ytetÃ¤Ã¤n maltillisesti pelkÃ¤stÃ¤Ã¤n ajatusviivan
tuottamiseen.

\komentoi{setbeamertemplate}
\begin{koodilohkosis}
\setbeamertemplate{itemize item}{--}
\end{koodilohkosis}

\noindent
\komento{setbeamertemplate}\-/ komennolla voi asettaa myÃ¶s diojen
oikeaan alareunaan ladottaviin navigointisymboleihin. TÃ¤ssÃ¤ yhteydessÃ¤
ei kÃ¤sitellÃ¤ niitÃ¤ sen syvÃ¤llisemmin, mutta navigointisymbolien
poistaminen onnistuu helposti seuraavalla komennolla:

\komentoi{setbeamertemplate}
\begin{koodilohkosis}
\setbeamertemplate{navigation symbols}{}
\end{koodilohkosis}

\section{Kirjeet}
\label{luku/kirjeet}

Latexin \luokka{letter}\-/ dokumenttiluokka on tarkoitettu kirjeiden
latomiseen. Tyylillisesti se soveltuu ehkÃ¤ paremmin virallisiin
kirjeisiin kuin henkilÃ¶kohtaisiin. Esimerkiksi joukkojakelukirjeiden
tekemiseen se voi olla kÃ¤ytÃ¤nnÃ¶llinen, koska tietokoneohjelman avulla
voi helposti tuottaa Latex\-/ koodia eli lÃ¤hes samanlaisia kirjeitÃ¤ eri
vastaanottajille.

\begin{esimerkki*}
  \komentoi{address}
  \komentoi{cc}
  \komentoi{closing}
  \komentoi{documentclass}
  \komentoi{encl}
  \komentoi{makelabels}
  \komentoi{opening}
  \komentoi{ps}
  \komentoi{signature}
  \komentoi{usepackage}
  \luokkai{letter}
  \ymparistoi{letter}

\begin{koodilohko}
\documentclass{letter}
\usepackage[a4paper]{geometry}
\usepackage{polyglossia}
\setdefaultlanguage{finnish}

\address{Liisa LÃ¤hettÃ¤jÃ¤ \\ Katuosoite 1 \\ 00000 Kaupunki}
\signature{Liisa LÃ¤hettÃ¤jÃ¤}

\makelabels

\begin{document}

\begin{letter}{Virpi Vastaanottaja \\ Tiennimi 3 \\ 99999 Kunta}

  \opening{Hei!}

  TÃ¤ssÃ¤ kirjeessÃ¤ ei ole kovin mielenkiintoista sisÃ¤ltÃ¶Ã¤, mutta tÃ¤hÃ¤n
  kohtaan se kirjoitettaisiin.

  \closing{Terveisin}

  \ps{Jk. TÃ¤ssÃ¤ on kirjeen jÃ¤lkikirjoitus.}

  \cc{Mauno MuuhenkilÃ¶}
  \encl{lippu, lappu, paperi}

\end{letter}

\end{document}
\end{koodilohko}

  \caption{Latexin \luokka{letter}\-/ dokumenttiluokka on tarkoitettu
    kirjeiden latomiseen}
  \label{esim/letter}
\end{esimerkki*}

EsimerkissÃ¤ \ref{esim/letter} on yhden kirjeen runko ja oleelliset
komennot. Dokumentin esittelyosassa olevalla \komento{address}\-/
komennolla mÃ¤Ã¤ritellÃ¤Ã¤n lÃ¤hettÃ¤jÃ¤n nimi ja osoitetiedot. Ne ladotaan
jokaisen kirjeen alkuun. MyÃ¶s komennolla \komento{signature} ilmaistaan
lÃ¤hettÃ¤jÃ¤n nimi eli allekirjoitus, joka ladotaan kirjeen loppuun.
Komento \komento{makelabels} aiheuttaa sen, ettÃ¤ kaikkien kirjeiden
jÃ¤lkeen ladotaan sivu (tai useampia), jossa ovat kaikkien
vastaanottajien osoitetiedot. TÃ¤mÃ¤ on tarkoitettu osoitetarrojen
tulostamiseen.

Varsinainen kirjeen sisÃ¤ltÃ¶ toteutetaan \ymparisto{letter}\-/ ympÃ¤ristÃ¶n
avulla. YmpÃ¤ristÃ¶lle annetaan yksi argumentti, jossa on kyseisen kirjeen
vastaanottajan nimi ja osoitetiedot. Itse kirje alkaa
\komento{opening}\-/ komennolla, jolla ilmaistaan tervehdys tai muut
kirjeen aloitussanat.

Kirjeen lopussa \komento{closing}\-/ komennolla on sopivaa ilmaista
lopputoivotus tai muu vastaava. LÃ¤hettÃ¤jÃ¤n nimi ladotaan sen jÃ¤lkeen
automaattisesti, jos lÃ¤hettÃ¤jÃ¤ on ilmaistu aiemmin
\komento{signature}\-/ komennolla. Mahdollisen jÃ¤lkikirjoituksen voi
ilmaista komennolla \komento{ps}, kirjeen jakelutietoja komennolla
\komento{cc} ja liitteet komennolla \komento{encl}.

Yksi Latex\-/ lÃ¤hdedokumentti voi sisÃ¤ltÃ¤Ã¤ useita \ymparisto{letter}\-/
ympÃ¤ristÃ¶jÃ¤, ja jokainen niistÃ¤ muodostaa erillisen, uudelta sivulta
alkavan kirjeen. Kaikkiin kirjeisiin ladotaan sama lÃ¤hettÃ¤jÃ¤, ellei
lÃ¤hettÃ¤jÃ¤tietoja vÃ¤lillÃ¤ vaihda \komento{address}\-/\ ja
\komento{signature}\-/ komennoilla.

\section{Muita esimerkkejÃ¤}

Pienempiin, rajattuihin erityistarpeisiin on olemassa useita luokkia.
Esimerkiksi yksisivuisten taitettavien lehtisten kuten tapahtuman
kÃ¤siohjelmien tekemiseen soveltuu \luokkactan{leaflet}\-/luokka.
\textsc{cd}\-/levyjen kansia voi tehdÃ¤ \luokkactan{cd}\-/luokan avulla.
Kuvitettuja seinÃ¤kalentereita vartenkin on tehty oma luokkansa,
\luokka{wallcalendar}. Kitaran tablatuureja eli otelautakuvaan
perustuvia nuotteja voi tehdÃ¤ \luokkactan{guitartabs}\-/ luokan avulla.

Saatavilla oleviin dokumenttiluokkiin voi tutustua esimerkiksi
\englanti{Comprehensive Tex Archive Network} (\textsc{ctan})
\=/verkkosivuston avulla.%
\footnote{\url{https://www.ctan.org/topic/class}}
</pre></body></html>